Kasno umirovljenje – rana smrt?
N&P:D.A.
![](https://www.idemousvijet.com/wp-content/uploads/2024/06/couple-3337426_640.jpg)
Oni koji kasnije odu u mirovinu potencijalno žive kraće – rezultati su međunarodne studije. Ali postoje velike razlike između radnih skupina – i rješenja koja bi mogla pomoći svima.
OECD očekuje da će se broj primatelja mirovina po radniku do 2050. povećati za 50 posto. Političari na sve veće troškove odgovaraju mirovinskim reformama – podizanje minimalne dobi za odlazak u mirovinu popularna je mjera. Politički je poželjno da idemo kasnije u mirovinu, jer tada dulje uplaćujemo u mirovinski fond i tek kasnije iz njega dobivamo novac.
S obzirom na demografski razvoj u Njemačkoj, to se teško čini mogućim na drugi način. Ali njemačko-španjolsko istraživanje koje je proveo istraživački centar EPoS na Sveučilištu u Mannheimu pokazalo je da oni koji kasnije odu u mirovinu potencijalno žive kraće.
Kasno umirovljenje može povećati smrtnost
Zajednički istraživački tim sa sveučilišta u Barceloni i Mannheimu istraživao je postoji li veza između smrtnosti i dobi za odlazak u mirovinu. I uspjelo je empirijski dokazati da kasniji odlazak u mirovinu povećava smrtnost. Znanstvenici su koristili podatke o socijalnom osiguranju iz Španjolske.
Tamo je provedena mirovinska reforma koja je podigla dob za ulazak sa 60 na 65 godina. Tko je uplaćivao doprinose u mirovinski sustav prije 1. siječnja 1967. mogao je dobrovoljno otići u mirovinu sa 60 godina, dok su svi ostali morali čekati do 65. godine. Han Ye sa Sveučilišta u Mannheimu rekao je za SWR da je “odgoda umirovljenja za jednu godinu povećala rizik od smrti između 60. i 69. godine za 4,2 postotna boda. To odgovara relativnom povećanju od 43 posto.”
Rezultati prenosivi na Njemačku
Pomicanjem dobi za odlazak u mirovinu sa 60 na 65 godina, rizik od smrti raste sa svakom godinom duljeg rada. To posebno pogađa određene skupine: Porast smrtnosti bio je najveći među zaposlenicima u djelatnostima u kojima se redovito događa veliki broj nesreća na radu – na primjer u građevinskom sektoru.
Osim toga, smrtnost je posebno visoka među osobama koje rade na poslovima s visokim psihosocijalnim stresom, odnosno koje su izložene visokim razinama psihičkog i socijalnog stresa. Rezultati iz Španjolske lako se mogu prenijeti u Njemačku, uvjerava ekonomist Han Ye.
Iskustva uspjeha mogu zaštititi zdravlje
Ali kako to funkcionira zajedno s brojnim studijama koje pokazuju da dulji ostanak na poslu pozitivno utječe na mentalnu kondiciju i održava ljude mladima? Ekonomist Han Ye kaže da to nije kontradikcija. Ali te pozitivne učinke kasnijeg umirovljenja vjerojatnije će osjetiti ljudi s višim razinama kvalifikacija.
Osim toga, uvelike ovisi o radnom okruženju pojedinca: “Za ljude koji osjećaju uspjeh i priznanje na svom radnom mjestu, kasniji odlazak u mirovinu često nema negativan učinak na smrtnost.”
Prema ovoj procjeni, uvjeti rada u posljednjih nekoliko godina zaposlenja igraju važnu ulogu u očekivanom životnom vijeku. Osim fizičkog i psihosocijalnog stresa, vlastita vrijednost rada i razina kvalifikacije ključni su čimbenici.
Fleksibilno umirovljenje smanjuje rizik od smrti
Istraživačka skupina upozorava da će niža dob za odlazak u mirovinu pogoršati društvene i ekonomske nejednakosti u očekivanom životnom vijeku. Postupni prijelaz u mirovinu nudi izlaz. To je upravo ono što su mnogi ljudi u Španjolskoj isprva podnijeli zahtjev za djelomičnu mirovinu. A među tim djelomičnim umirovljenicima stopa smrtnosti bila je znatno niža.
Istraživač Han Ye iz Mannheima naglašava da bi kreatori politike trebali razmotriti zdravstvene i smrtne posljedice ukidanja mogućnosti prijevremenog umirovljenja. Moguće rješenje je mogućnost rada na pola radnog vremena u mirovini. Istraživačka skupina također preporučuje da daljnje povećanje dobi za odlazak u mirovinu općenito treba biti povezano s boljom zdravstvenom skrbi.
Izvor: tagesschau.de